![](https://storage.googleapis.com/ngo-production/2018/08/7f236ce8-iti-multitaskaa_grafiikka-1920x768.png)
Mitä kaikkea on perheystävällisyys työpaikoilla?
Perheen ja työn onnistunut yhteensovittaminen hyödyttää kaikkia.
Perhe-elämän ja työn onnistunut yhteensovittaminen on kaikkien etu. Perheystävällinen työpaikka on hyvämaineinen ja houkutteleva työnantaja. Perheystävälliset käytännöt parantavat myös yritysten tuottavuutta.
Perheystävällisyyttä on:
- toimivat käytännöt ja yhteiset pelisäännöt työpaikoille
- joustavat työaikaratkaisut
- tasa-arvosuunnitelma
- esimiesten valmentaminen työ ja perhe -kysymyksissä
- hyvä työvuorosuunnittelu
- etätyömahdollisuuksien edistäminen
- lapsiperheiden elämään sopivat kokousajat
- perheystävällisyyttä edistävien ideoiden kerääminen henkilöstöltä
Osa työpaikoista ja esimiehistä on jo perheystävällisyyden edelläkävijöitä. Osa vanhemmista on jo tehnyt rohkeita ratkaisuja. Jotta perheystävällinen työ olisi yhä useammalle todellisuutta ja jotta yhä useampi työpaikka yltäisi kärkikaartiin, Väestöliitto tarjoaa käyttöönne kehittämisen välineitä.
Perheystävälliset käytännöt edistävät henkilöstön hyvinvointia ja sitoutuneisuutta, vähentävät sairauspoissaoloja ja lisäävät yritysten tuottavuutta. Hyvät käytännöt tukevat henkilöstön jaksamista, perheiden arkea ja lasten hyvinvointia. Erilaisten perhetilanteiden ja ikävaiheiden huomioiminen työpaikoilla pidentää osaltaan työuria ja pienentää kestävyysvajetta.
Kun kysyimme vanhemmilta, mitä he toivovat työelämältä, he vastasivat joustavia työaikoja ja mahdollisuutta osa-aikatyöhön (ks. myös Väestöliiton perhebarometrit 2014 ja 2020). Perhe-elämän ja työnteon tasapaino vahvistaa koko yhteiskuntaa. Tässä työnantaja voi osoittaa myös yhteiskunnallista ja sosiaalista vastuutaan. Perheystävällisyys on hyvä tapa vahvistaa yrityksen mainetta hyvänä työnantajana.
Monet perheystävälliset käytännöt näkyvät joko välittöminä tai pitkäkestoisina taloudellisina hyötyinä yrityksessä. Hyvien työntekijöiden pysyvyys, työn tehokkuuden lisääntyminen, työnantajamielikuvan paraneminen, satunnaisten poissaolojen aiheuttamien kustannusten aleneminen ja säästöt rekrytointikustannuksissa ovat konkreettisia esimerkkejä taloudellisen lisäarvon muodostumisesta.